לא יכול להיות שום ספק, שהשירות בצה"ל, מעבר לכך שהוא מחויב על פי חוק שירות ביטחון, הוא ערך מהמעלה הראשונה לכל ישראלי וישראלית. השירות הצבאי לא טובן בחובו רק תרומה למדינה, אלא גם ובעיקר, הוא תורם להתפתחות אישית אדירה. יחד עם זאת, לא כל בני הנוער הם בעלי המסוגלות לשרת בצבא. במאמר זה אתמקד בעיקר בבני הנוער, אשר בשל מבנה אישיותם או בשל טראומות אישיות או משפחתיות, הם או הוריהם, מעוניינים להתחיל בתהליך של שחרור מהצבא על רקע נפשי.
כיצד מקבלים שחרור מהצבא על נפשי
חוק שירות ביטחון מונה מספר מקרים, אשר בהתקיימם, המועמד לשירות ביטחון (מלש"ב), יופטר משירות ביטחון. המקרים הידועים הם של מלש"בים, שהינם עונים להגדרה של בני ישיבות, שתורתם אומנותם, מועמדות לשירות אשר בשל אורח החיים הדתי שלהן, צה"ל פוטר אותן משירות וכן אלו אשר בשל מגבלה רפואית קשה, אינם מסוגלים והם אינם כשירים לשרת בצה"ל. בנוסף לאלו, גם מועמדים לשירות בצה"ל, אשר פסיכיאטר מומחה פרטי איבחן אותם כסובלים מהפרעה או מחלה נפשית, יופנו לבדיקה אצל גורמי הברה"ן של צה"ל, על מנת שתיבחן כשירותם לשרת בצה"ל. ייתכנו אף מקרים, שמועמדים לשירות יופנו לבדיקה ברה"נית (בדיקת גורמי בריאות הנפש), לאור עמדת הגורמים הצבאיים שפגשו במועמד לשירות במסגרת הצו הראשון.
בדיקת גורמי בריאות הנפש הצבאיים
בין אם המלש"ב עצמו ביקש זאת, לאור חוות דעת פסיכיאטרית בעניינו, ובין אם הגורמים בלשכת גיוס החליטו כך לאור נתוני ואבחון המלש"ב, בטרם שחרור או פטור על רקע נפשי, המלש"ב ייבדק על ידי גורם ברה"ני, קב"ן או פסיכיאטר צבאי, או אף שניהם.
רק במידה והגורם הברה"ני שיבדוק את המלש"ב יחזיק בדעה, כי בשל ההפרעה הנפשית ממנה המלש"ב סובל, הוא לא יהיה מסוגל לשרת בצה"ל, המלש"ב ישוחרר משירות צבאי. כבר עתה בנקודה זאת חשוב לציין, כי הרישום בתעודת השחרור, בעקבות המלצה של גורם ברה"ני, הוא של פטור מטעמי בריאות ולא פטור בגין מצוקה נפשית.
עוד יש לקחת בחשבון בטרם הבדיקה אצל הגורם הברה"ני הצבאי, כי זה האחרון איננו כבול והוא איננו מחוייב להמלצה של הפסיכיאטר הפרטי שבדק את המלש"ב. כידוע, הפסיכיאטר הפרטי קיבל כסף מהמלש"ב עבור חוות דעתו, ועל כן מבחינת הצבא, מדובר בחוות דעת שנקנתה בכסף. רק אם בבדיקה עצמה, הגורם הברה"ני ישתכנע, כי אכן המלש"ב היושב מולו סובל מהפרעה נפשית, אשר לא תאפשר שירות צבאי תקין, המלש"ב "יזכה" לפטור משירות צבאי. יש להעיר בהקשר זה, כי ידוע לגורמי הצבא, כי ישנם פסיכיאטרים פרטיים שירשמו כל דבר, גם אם המלש"ב מולם איננו סובל מכל הפרעה. פסיכיאטרים אלו מסומנים על ידי הצבא, ובשל כך המשקל שניתן לחוות דעתם של פסיכיאטרים אלו הוא אפסי. לכן, בטרם פנייה לפסיכיאטר פרטי, עדיף לברר את הרקע של פסיכיאטר. ובכל מקרה, עדיף קודם לשכור שירותיו של עורך דין צבאי מומחה, אשר יידע לאיזה פסיכיאטר פרטי כדאי לפנות ומאיזה צריך מאוד להיזהר. חוות דעת פסיכיאטרית פרטית, שהצבא ידחה אותה בשל חוסר אמינות, תפגע בצורה משמעותית בהצלחת התהליך.
הועדה הרפואית לאחר המלצת גורמי בריאות הנפש
במידה וגורמי הברה"ן המליצו על פטור משירות צבאי בשל הפרעה נפשית, הרי שהמלצה זאת צריכה להעלות בפני ועדה רפואית צבאית. כלומר, ההמלצה של גורמי ברה"ן היא לא התחנה האחרונה, ורק לאחר שהועדה הרפואית מקבלת את המלצת גורמי ברה"ן המועמד לשירות ישוחרר משירות צבאי.
חשוב מאוד להיות במעקב ולוודא שהמלצת גורמי הברה"ן מועלית במהרה לוועדה רפואית. אחרת, קבלת הפטור עלולה להתעכב, וזה עלול לגרום גם ללחץ מיותר ולחוסר ודאות וגם זה יקשה על תכנון עתידי.
המשך ההליך במידה ואין המלצה על פטור
במידה וגורמי הברה"ן לא אימצו את ההמלצה של הפסיכיאטר הפרטי, כי יש לשחרר את המועמד לשירות או את החייל משירות צבאי על רקע מצוקה נפשית, הרי שעדיין לא מדובר בסוף פסוק.
על החלטה שלא לפטור משירות צבאי ניתן לערער או לבקש בדיקה נוספת על ידי גורם ברה"ני אחר מזה שהמליץ על המשך שירות. על מנת שהבקשה לבדיקה נוספת או הערעור יהיו אפקטיביים, יש תחילה לבקש את חוות הדעת של הגורם הברה"ני הצבאי, אשר החליט על המשך שירות. בלי חוות דעת כתובה זו, יהיה קשה להתנהל בצורה מקצועית. עורך דין צבאי מיומן יידע להשיג חוות דעת זאת ללא קושי.
מניסיון שלי, על מנת לתקוף חוות דעת של גורם ברה"ני להמשך שירות, כדאי ואף מומלץ, להצטייד בחוות דעת פסיכיאטרית נוספת, חדשה בזמן. הסתמכות על החוות דעת הפרטית הראשונה עלולה לא להספיק, ועל כן התהליך ייכשל.
לסיכום, כפי שצויין בפתיח, השירות בצה"ל הוא ערך עליון והוא בעל משמעות להתפתחות האישית של כל נער ונערה. לצד זאת, ישנם כאלו אשר אינם מסוגלים, חרף רצונם, לשרת בצה"ל. במקרים אחרונים אלו, יש לתמוך בנערים ובנערות אלו, להפגיש אותם עם אנשי המקצוע הטובים ביותר, וזאת בכדי להימנע מנזק בלתי הפיך שעלול להיגרם להם במידה והם יידרשו לשרת בצבא.